IBM Thinkpad T43
O najnovejšem IBMovem Thinkpadu, T43, je težko povedati kaj novega, saj se od predhodnika T42 razlikuje le v podrobnostih.
O najnovejšem IBMovem Thinkpadu, T43, je težko povedati kaj novega, saj se od predhodnika T42 razlikuje le v podrobnostih.
Brizgalniki, ki so specializirani za tiskanje fotografij velikosti 10 × 15, se počasi prijemljejo, če lahko sklepamo iz poudarka, ki jim ga namenjajo izdelovalci. Prvi je z njimi nastopil Hewlett-Packard, pozneje pa sta jim sledila tudi Epson in Lexmark (njihovega modela sicer še nismo preizkusili), medtem ko je Canon za ta razred tiskalnikov predvidel sublimacijsko tehnologijo. Pravilno, bi lahko rekli zdaj, ko smo preizkusili tudi njihov brizgalni model.
Bili so časi, ko smo se veselili novega modema hitrosti 2400 b/s (starejši se verjetno spominjajo tudi še hitrosti le 300 b/s). Z njim smo lahko udobno brskali po BBSih in si v živo dopisovali z njihovimi (nekaj) uporabniki (če smo le bili toliko pri denarju in si omislili modem, ki je znal odpravljati napake, drugače je bilo dopisovanje kar mučno). Potem so prišli modemi hitrosti 14.400 (9600 so bili hitro preskočeni), pa 19.200, bolj proti koncu že 28.800, 36.600 in nazadnje celo 56.000 b/s. In nato smo preskočili v digitalni (ISDN) svet hitrosti 64 in celo dvokanalni 128 Kb/s (ob dvojnem telefonskem računu), v zadnjem času pa hitrosti kabelskih in ADSL modemov brez težav merimo že v nekaj megabitih na sekundo. Vse to se je zgodilo v približno 14 letih.
Google že od svojih začetkov velja za zelo dinamično in inovativno podjetje. Legenda o tem se začne z menda tisoči osebnih računalnikov, ki z lastno različico Linuxa poganjajo www.google.com (oz. z golobi, ki v resnici opravljajo to opravilo, kot šaljivo zatrjujejo avtorji), prek Googlove orodjarne (ki je znala prikazna/popup okna blokirati veliko pred Internet Explorerjem) do hitrega in do uporabnika radodarnega poštnega sistema gmail. Uspeh na borzi je podjetju očitno dal še dodaten zagon, tako da lahko izpod tipkovnic Googlovih programerjev v kratkem pričakujemo (baje) celo lasten spletni brskalnik in odjemalec za trenutno sporočanje. Pred kratkim pa smo z navdušenjem dočakali morda najzanimivejši projekt - "googlovsko" iskanje po dokumentih na lokalnih diskih oz. Google Desktop Search.
Osnovna zamisel ročnih računalnikov ni nova. Imeti v žepu elektronsko različico beležnice in/ali imenika s kontaktnimi osebami, je zagotovo nekaj, o čemer je tekla beseda že pred desetletji.
Lansko poletje je prineslo eno izmed bolj zanimivih združitev v računalniški industriji - Palm je kupil podjetje Handspring (ki ga je pred časom ustanovilo nekaj Palmovih "odpadnikov"). Skoraj brez kančka dvoma lahko rečemo, da je do nakupa prišlo zaradi posebnosti, ki se jo je že pred časom lotilo podjetje Handspring - izdelave pametnih telefonov oz. križancev med ročnimi računalniki z operacijskim sistemom PalmOS in telefoni GSM (oz. v ZDA telefoni CDMA). In še natančneje, zaradi modela Treo 600, ki ga je lani predstavil Handspring in ki je zares pokazal, kam lahko "pametna" kombinacija ročnega računalnika in telefona pripelje.
Ni še dolgo tega, kar so podjetja nove ročne računalnike predstavljala s takim tempom, da so jih kupci (pa tudi novinarji) komajda dohajali. Časi se spreminjajo, igralcev na tem trgu je manj (Sony se je skoraj že dokončno poslovil), tisti, ki ostajajo, pa so "počasnejši" in novosti predstavljajo preudarneje.
Nokiin Communicator je bil pred leti eden prvih poizkusov kombiniranja telefona in ročnega računalnika, torej pametnega telefona. Sedaj, leta kasneje, ostaja posebnež, ki za razliko od večine konkurentov vztraja na dobri tipkovnici, velikem širokem zaslonu in žal tudi velikosti.
Ročni računalniki PocketPC se med seboj razlikujejo le v podrobnostih, saj večino strojne specifikacije nadzoruje in usmerja Microsoft. Vseeno pa se najdejo tudi podjetja, ki malčkom vdihnejo nekaj svoje inovativnosti. Na zadnjem preizkusu ročnih računalnikov je bil to Dell s svojim modelom X50v, ki premore Intelov pospeševalnik grafike 3D in videa, tokrat pa smo preizkusili odličen Fujitsu Siemensov model Pocket Loox 720.
Že na zadnjem preizkusu ročnih računalnikov in pametnih telefonov smo ugotovili, da se z novimi, hitrimi procesorji morda kaže možnost, da bo Microsoftu uspelo tudi pri pametnih telefonih. Operacijski sistem Microsoft Mobile za pametne telefone, ki so ga "sestavljali" kar nekaj časa, se namreč dovolj odzivno obnaša šele z ARMi frekvenc okoli 200 MHz. In tak procesor (Intel XScale PXA262) ima tudi Mitacov telefon Mio 8390, ki smo ga preizkusili.