Monitor s hitrim odzivom
Tudi najnovejši monitorji LCD imajo v primerjavi s katodniki še vedno slabši odzivni čas. Večina uporabnikov razlike pravzaprav ne opazi, najzahtevnejši igričarji pa so vendarle raje posegali po zaslonih s katodno cevjo.
Tudi najnovejši monitorji LCD imajo v primerjavi s katodniki še vedno slabši odzivni čas. Večina uporabnikov razlike pravzaprav ne opazi, najzahtevnejši igričarji pa so vendarle raje posegali po zaslonih s katodno cevjo.
Pri Applu se bo zgodovina spet pisala od začetka. Junija je v San Franciscu na konferenci za razvijalce Applov šef Steve Jobs oznanil, " ... da govorice držijo". Apple je ves čas razvoja novega operacijskega sistema Mac OS X poleg "običajne" različice za Mace potihem razvijal tudi različico, ki je tekla v računalnikih z Intelovim procesorjem. Projekt je bil znan pod kodnim imenom Marklar. Po petih letih molka in le občasnih govoric so v Applu popolnoma presenetili in objavili, da bodo med letoma 2006 in 2007 opravili popoln prehod s strojne osnove PowerPC na Intelovo osnovo x86. Takoj po konferenci so razvijalci za 1000 dolarjev lahko kupili komplet za prehod (Developers Transition Kit). Ta vsebuje razvojno različico okolja Mac OS X 10.4 za Intel (tako imenovani OSX86), v ceno pa je vštet tudi enoletni najem ustreznega računalnika - tj. Maca s procesorjem Pentium 4 pri taktu 3,6 GHz (priljubljeno imenovanega Mactel).
Applov predvajalnik digitalne glasbe iPod je trdno ustoličen na prestolu najbolj zaželenega tovrstnega izdelka na svetu. Po dobrem letu in pol na prodajnih policah odhaja v pokoj model mini. Nadomestil ga je iPod nano, v katerega je namesto diska vgrajen kar pomnilnik flash.
Nova tehnologija prodira vsepovsod, počasi celo še v ne tako dolgo tega zaprte in zatohle učilnice. Prav predavateljem in slušateljem je namenjen izdelek oziroma paket, ki bi si ga zaradi novega in zanimivega pristopa k poučevanju marsikateri učitelj želel imeti v predavalnici.
Največja odlika tandema tv - videorekorder je bila (no, ali pa je še...) to, da je imel slednji vgrajen svoj sprejemnik (tuner) in je bilo zato mogoče na kaseto snemati čisto drug program, kot smo ga ravno v tistem trenutku gledali po televiziji.
Applovi prenosniki iBook za kupce s plitvejšimi žepi so pred poletjem doživeli vnovično pomladitev. Novi modeli sicer razen hitrejšega takta procesorja ne ponujajo pretresljivih novosti, a si Apple kljub drugačni strojni osnovi ne more privoščiti zaostajanja v vojni med prodajalci prenosnikov.
Proti koncu 90. so pri Xari na trg poslali program za vektorsko risanje, imenovan "Xara Studio". Za tiste čase je bil presenetljivo inovativen in predvsem hiter, a še preden mu je na trgu uspelo nabrati zveste uporabnike, ga je že... mlask ... kupil veliki Corel in ga začel tržiti pod svojo znamko.
Paint Shop Pro je med ljubitelji računalniških slik in fotografije dobro znan. Opazen je postal še v časih, ko je bil eden izmed najuporabnejših preizkusnih programov, meril pa je predvsem na uporabnike, ki so se jim zdeli programi, kot je Adobe Photoshop, predragi in preveč zapleteni. Od teh začetkov je minilo že precej časa in Paint Shop je v marsičem izgubil svoj prvotni šarm in preprostost. Avtorji so z leti vanj vgrajevali vse več dodatnih funkcij in s tem večali vsestranskost, žal pa tudi zapletenost rabe.
40 odstotkov vsega Microsoftovega zaslužka prinaša zbirka pisarniških programov Office. Kljub temu da so na voljo alternative, Microsoft že lep čas ni občutil kakega omembe vrednega izpada dobička. Ali ga bo morda v prihodnje, je precej odvisno od uspeha druge izdaje OpenOffice.org, ki pravkar prihaja med uporabnike. Preizkusili smo skoraj dokončno različico RC.
Programi za izvedbo navideznih računalnikov so domala nepogrešljivi za tiste, ki veliko programirajo in preizkušajo programsko opremo, ali morajo poganjati programe v drugih, po možnosti starejših operacijskih sistemih od tistega, ki ga uporabljajo za programiranje.
Koliko dokumentov se nam je nabralo v letih uporabe računalnika? Besedila vseh vrst, elektronska pošta, razna navodila v zapisu PDF. Težko si je zapomniti vse mape, v katere smo kdaj shranjevali podatke. Na pomoč lahko priskoči programski paket Sleuthhound!, ki je na voljo v nekaj različicah. Preizkusili smo najzmogljivejšo: Pro Power Pack.
Nič ni bolj neprijeto, kot če na disk posnamemo video in ugotovimo, da posnetek na sredini ne deluje več. Do napak lahko pride že pri kodiranju videa (napake v kodeku), ali pa na nosilcu. Včasih se sesuje disk, še bolj pogosta "okvara" pa je napaka na plošči CD, na katero smo pred meseci posneli film. Datoteke z videom so namreč ponavadi precej dolge, zato je večja verjetnost, da pride do napake. Seveda je vse odvisno od zapisa, v katerem smo posneli film, in kodeka (načina kodiranja oziroma stiskanja). Nekatere datoteke so bolj občutljive od drugih. Na splošno velja, da so tisti zapisi, ki jih lahko predvajamo, že med samim shranjevanjem (način "streaming") bolj "odporni" za napake, saj lahko delujejo tudi brez zadnjega dela datoteke.
Pri pretvorbi papirnatih dokumentov v elektronska besedila (in ne zgolj v digitalno prebrane slike) v pisarnah lahko priskočijo na pomoč posebni programi za prebiranje besedil (OCR), ki iz slike s prepoznavanjem črk izluščijo besedilo. Celovito rešitev ponuja tudi OmniPage Pro 14 Office, ki je bogato opremljen z dodatnimi funkcijami.
Računalnikov v majhnih ohišjih je vse več, prav tako pa se stopnjuje tudi tekmovalnost izdelovalcev tovrstnih sistemov. Zato je na voljo čedalje več izdelkov, ki poleg majhnega ohišja ponujajo še kaj. MSIjevi računalniki bodo manj zahtevnim kupcem nadomestili tudi glasbeni stolp.
Canvas sodi med tiste grafične izdelke, ki na enem mestu poskrbijo za številna opravila, za katera sicer potrebujemo več različnih programov. Čeprav ni vodilni na nobenem od posameznih področij grafičnega oblikovanja, deluje celota prepričljivo in je cenejša od tekmecev.
Ročni računalniki in pametni telefoni sicer omogočajo hiter dostop do interneta, a majhen zaslon jim ne omogoča prikazati celotnih spletnih strani. Zato se zdi, da splet kar nekako "noče" biti dosegljiv uporabnikom na kakršnihkoli napravah, razen z osebnim ali prenosnim računalnikom - kljub pobožnim željam mobilnih operaterjev.
Predstavljajte si, da se lepega dne odločite kupiti prenosni MP3 predvajalnik. Ravno ste si na tak ali drugačen način nabrali lep kupček CDjev z glasbo v zapisu MP3 (upamo, da legalno), vaš stari prenosni magnetofon pa že dolgo ni več tisto, kar bi vas zares razveseljevalo, kadar potujete naokoli. Saj ne, da bi predvajalnik potrebovali ves čas, potrebujete ga občasno, ko - recimo - potujete k domačim, na drugi konec Slovenije, ponavadi z vlakom. Ker ste "napredni" in vam spletna ponudba ni tuja, se odločite, da boste preverili ponudbo spletnih trgovcev in izbrali model, ki, vsaj po specifikacijah sodeč, za svoj denar ponuja največ. Prebijete se skozi množico bolj ali manj posrečenih ponudb in slednjič pri enem bolj znanih trgovcev, za katerega veste, da je že lep čas navzoč tudi v spletu in od katerega ste že kupovali (in niste imeli slabih izkušenj), izberete model, ki vam vsaj na videz najbolj ustreza. Naročite napravo in ta dejansko prispe z le majhno zamudo na vaš naslov. Po prvem razočaranju, ko ugotovite, da naprava ni videti niti približno tako dobro kakor na reklamnih slikah, temveč je veliko bolj "plastična" in so ji priložene zelo slabe akumulatorske baterije, ki se tudi zelo zmedeno polnijo, saj se polnijo, dokler naprave ne odklopite od polnilca (pa če so polne, prepolne ali prazne), se nekoliko razočarani sprijaznite s tem, da od poceni naprave pač ne morete pričakovati več (in da naročanje na daljavo pač težko razkrije celotno "resničnost" naprave, ki jo kupujete). "Samo, da dela," si rečete in odložite napravo nekam v kot, da bi vam bila na voljo v tistih trenutkih, ko jo pač potrebujete.
Simobil je po letu dni partnerstva z Vodafonom predstavil prvo rešitev s področja podatkovnih rešitev. Čeprav že dalj časa pričakujemo poslovenjene storitve Vodafone Live!, ki bi tekmovale z Mobitelovim Planetom, pa Vodafone Mobile Connect Card (VMCC) predstavlja nekaj povsem drugega. A zato nič manj zanimivega.
Hitro povečevanje zmogljivosti diskov, razmah filmov na ploščah CD in DVD ter človeško pomanjkanje redoljubnosti večino uporabnikov prej ali slej pripelje k znanemu vprašanju: "Kje je že ta datoteka...?"
Pinnaclov Studio je bil sprva na voljo le kot programska oprema za Pinnaclove video kartice, v zadnjih letih pa je naprodaj tudi ločeno in dela z vsemi strojnimi dodatki, ki so v Okna pravilno nameščeni. Z analognimi video karticami, digitalnimi video karticami, ne nazadnje tudi z zapisovalniki DVD.
Adobe Photoshop sodi med tiste programe, ki so danes temelj sodobnega oblikovanja, ne glede na ciljni medij. Nova različica prinaša močno prenovljen pregledovalnik in urejevalnik datotek ter številne izboljšave, ki olajšajo in skrajšujejo postopke za obdelavo slik. Največ bodo pridobili profesionalci, ki jim je program tudi namenjen.
Osnovni namen, zaradi katerega si uporabniki kupimo ročni računalnik, je jasen - da bi si urejali delovni in prosti čas, se pravi za urejanje koledarja, opravil, kontaktnih oseb in zapiskov (takoj drugo po vrsti je igranje igric, kar dokazujejo seznami najbolj priljubljenih datotek na preizkusnih spletnih dverih, a to je že druga zgodba). Ročni računalniki s PalmOS so dosegli tako priljubljenost prav z vgrajenimi programi za omenjena štiri opravila, saj so hitri, preprosti in učinkoviti. Microsoftu s svojimi približki enostavno ni uspelo doseči njihove uporabnosti (predvsem zaradi še nedavne počasnosti platforme PocketPC). Pa vendar vgrajeni programi za zahtevnejše uporabnike niso dovolj, zato je na trgu vzklilo mnogo dodatkov ali nadomestkov zanje. O njih smo že pisali, tokrat pa smo si ogledali še enega zmogljivega člana te družine - Beyond Contacts podjetja DataViz (ki je sicer znano kot izdelovalec odličnega pisarniškega paketa Documents to go). Namenjen je izključno uporabnikom, ki uporabljajo Microsoftov Outlook.
Ločljivost največjih monitorjev LCD je ponavadi 1600 × 1200 pik, večje število pik na zaslonu pa navadno rezervirano za posebne monitorje, katerih diagonala meri več deset palcev. V nekaterih primerih pa potrebujemo napravo, ki nam ekstremno visoke ločljivosti ponuja že pri dokaj običajnih dolžinah diagonale.
Digitalna fotografija je trenutno uspešnica med kupci, še bolj pa med izdelovalci opreme. Na trgu je vse več fotoaparatov, vse več fototiskalnikov, pa tudi vse več strojne opreme, ki poskuša biti nekaj vmes in naj bi uporabnikom olajšala delo z digitalnimi fotografijami. Pred časom smo že pisali o napravi Image Tank, na katero lahko "praznimo" pomnilniške kartice, tokrat pa smo preizkusili izdelek, ki je podoben, a na nekoliko višji ravni.
Dell je s svojim ročnim računalnikom Axim X5 poskrbel za precejšnje razburjenje med kupci in tekmeci, saj je bila dobro opremljena naprava na voljo po sorazmerno nizki ceni. Podobno želijo doseči z novim Aximom X3.
Z novo različico priljubljenega grafičnega paketa Corel nadaljuje že preizkušeno prodajno formulo: dodaj nekaj novih funkcionalnosti, rahlo spremeni videz programa, spremeni številko v oznaki izdelka in pošlji na tržne police. Toda ali novosti v paketu opravičujejo investicijo v novo različico?
Ne glede na to, s katero dejavnostjo se ukvarjamo ali preživljamo, je vedno koristno voditi evidenco o svojem delu. Pri kakršnemkoli opravilu z računalnikom nam pri evidentiranju lahko pomagajo namenska orodja - eno takih je tudi Responsive Time Logger.
Najbrž se vam je že zgodilo, da ste imeli podatke shranjene v računalniku, ki ga je uporabljalo več uporabnikov. Če ste želeli drugim preprečiti dostop do njih, je bilo (na primer v operacijskem sistemu Windows XP ali 2000) treba v sistemu definirati vse uporabnike in upravitelja; s tem je vsak uporabnik dobil svojo zaščiteno mapo na primarnem razdelku (znotraj mape Documents and Settings). Lahko ste sicer zaščitili tudi druge mape - tako, da ste kot upravitelj izbrali napreden način varnosti (v Explorerju je treba izključiti Simple File Sharing na zavihku Folder Options/View) ter določili, da določena mapa ni dostopna drugim uporabnikom. A taka zaščita je precej luknjasta. Izkaže se namreč, da se z enostavno zvijačo lahko do podatkov dokoplje vsak upravitelj sistema. Dokaj zoprno. Zadeva kar kliče po namenskem orodju za zaklepanje datotek. Drugi razlog, ki nas vodi do tega, je to, da z upravljavskimi orodji v Oknih XP ni mogoče zaščititi podatkov na prenosnih nosilcih. Če podatke zapečete, so avtomatično berljivi komurkoli, ne glede na avtorizacijo, ki je bila definirana znotraj operacijskega sistema.
Če sodimo po intenzivnosti širjenja ponudbe, je telefonija VoIP področje, na katerem se bodo v naslednjih nekaj letih zgodili veliki premiki. Podjetja, ki vidijo svojo poslovno priložnost v posredovanju pogovorov prek interneta, postajajo vse bolj agresivna.
Video zapisov je vedno več in hkrati tudi preveč, vsaj s stališča uporabnikov, ki marsikdaj ne vedo, kaj pravzaprav pomeni kakšna končnica in katere kodeke potrebujemo, da si lahko ogledamo film. A to je že druga zgodba. Oglejmo si Videozilla, program za prevajanje v različne video zapise.
Arhiv
Po kategorijah
Po avtorjih