PCMini
Applov računalnik MacMini je ob prvi predstavitvi požel precej pohval zaradi majhnosti in priročnosti. Samo vprašanje časa je bilo, kdaj se bo kateri izmed izdelovalcev PCjev odločil, da "ukrade" zamisel in predstavi podoben računalnik.
Applov računalnik MacMini je ob prvi predstavitvi požel precej pohval zaradi majhnosti in priročnosti. Samo vprašanje časa je bilo, kdaj se bo kateri izmed izdelovalcev PCjev odločil, da "ukrade" zamisel in predstavi podoben računalnik.
Na pomnilniških ključih USB dandanes prenašamo čedalje več podatkov. Ker gre za majhne naprave, ki jih imamo navadno v žepu s seboj, se kaj hitro zgodi, da s ključem izgubimo tudi pomembne podatke, ki morajo ostati skriti očem nepridipravov.
AutoCAD že dolgo ni več le orodje za enega uporabnika, ki pri svojem delu potrebuje orodje za risanje in načrtovanje. Za kaj takega je preveč kompleksen in absolutno predrag. To nalogo je AutoCAD prerasel.
Lexmark je eden izmed pionirjev na področju cenejših večnamenskih naprav z brizgalnim tiskalnikom, med cenejše izdelke z laserskim tiskom pa sodi njihov novinec, X215.
Računalniki, ki so v skupnem ohišju z monitorjem LCD, niso nobena posebnost, saj je na voljo vrsta modelov znanih in manj znanih izdelovalcev. Enlightova rešitev na prvi pogled ponuja podobno kot vse druge, razlike se pokažejo šele, ko odpremo ohišje za zaslonom.
Videti je, da se je trg ročnih računalnikov po lanski poplavi novih modelov kar nekako umiril. Zdaj novi modeli le počasi kapljajo, večina podjetij za raziskavo trga pa še naprej napoveduje upad prodaje (v zadnjem četrtletju se je prodaja na svetovni ravni spet zmanjšala - za 11 %). Zadnji udarec v tej smeri je vsekakor Sonyjeva napoved, da bo svoje ročne računalnike Clie prodajal samo še na Japonskem.
Dokončna standardizacija brezžičnega standarda 802.11g z nazivno hitrostjo prenosa 54Mb/s je poleti 2003 prinesla občutno pohitritev prenosa podatkov glede na tedaj najbolj razširjeni standard 802.11b. Že kmalu zatem so začeli prihajati na trg izdelki, ki so obljubljali še hitrejši prenos podatkov kakor ravnokar sprejeti standard. Val začetnega navdušenja pa je hitro zamrl zaradi številnih težav, ki so jih občutili prvi lastniki teh hitrih napravic. Nadgradnje strojne programske opreme so si sledile kot po tekočem traku, na dan pa so prihajale nove in nove težave, večinoma povezane z nezdružljivostjo izdelkov različnih izdelovalcev. Omenjeno je verjetno eden izmed razlogov, zakaj teh izdelkov na našem trgu še do pred kratkim ni bilo moč kupiti.
Tudi najboljši prenosniki na trgu imajo dandanes kvečjemu 80 GB disk, to pa je v primerjavi z 200 in več GB v namiznih računalnikih dokaj malo. Težavo odpravljajo zunanji diski, eden takih je tudi WD Media Center
Zapisovalniki DVDjev, ki podpirajo tudi dvoplastne nosilce, so bili hit letošnjega sejma CeBit, vendar od predstavitve izdelka do dneva, ko ga začnejo prodajati, ponavadi preteče precej vode. Prvi izdelki so zdaj, tri mesece po sejmu, na voljo, pri nas pa je med prvimi naprodaj NECov izdelek.
Microsoft je pametnim telefonom namenil operacijski sistem Pocket PC Phone Edition. Izdelovalci so že v preteklosti predstavljali ročne računalnike s sistemom Pocket PC, ki so omogočali tudi telefoniranje, a jih je bilo zaradi velikih zunanjih mer naprav pogosto nerodno uporabljati.
Z modelom Panasonic PT-LB10NTE tudi Panasonic predstavlja ultra lahki projektor, ki mu lahko sliko posredujemo tudi brezžično (to je sicer vedno bolj priljubljeno pri vseh izdelovalcih). Projektorju je dodana PC kartica WLAN, ki jo z imbusnim ključem "namontiramo" v režo na gornjem stranskem delu ohišja. Ta deluje po standardu 802.11b, domet povezave naj bi bil do 50 metrov. Za nadzorovanje brezžičnega prenosa rabi preprost program Wireless Manager ME. Z njim lahko preklapljamo sliko med različnimi viri, tako brezžičnimi, recimo če imamo v prostoru več računalnikov z brezžično povezavo, kot tudi tistimi, ki so na projektor povezani prek kablov. Mimogrede, še najpreprostejše je povezovanje, če uporabljamo prenosne računalnike s procesorji Centrino, saj tedaj ni potrebno dodatno nastavljanje, drugače pa zna biti nastavljanje ustreznih naslovov težavnejše (nam je samodejno nastavljanje sicer delovalo tudi na drugih brezžičnih rešitvah, na nekaterih pa tudi ne).
ATI in nVidia novosti predstavljata skoraj hkrati, tako da nove generacije grafičnih kartic na police trgovin prihajajo v valovih. V zdajšnjem krogu dvoboja med obema največjima ponudnikoma grafičnih procesorjev bosta poglavitni orožji ATIjev Radeon X800 in nVidiin GeForce 6800.
Na trgu monitorjev LCD v zadnjih nekaj mesecih vlada dokajšnje zatišje. Novosti je malo, pa tudi cene se ne nižajo tako zelo, kot smo bili vajeni v preteklosti. Kljub temu je na trgu kar nekaj novih modelov, ki želijo kupce pogosto pritegniti z zanimivimi tehnološkimi rešitvami.
Med najbolj vroče programe za internetno telefonijo (VoIP) sodi Skype, ki uporablja arhitekturo omrežij vsak z vsakim (peer-to-peer).
Qtek 2020, prvi ročni računalnik s Pocket PC 2003 Phone Edition pri nas, se izkaže kot zelo dober ročni računalnik, prav tako pa je lahko uporaben kot mobilni telefon.
Ni še minilo prav veliko let, kar je bila poglavitni nosilec za prenos podatkov med računalniki disketa. Najprej 5,25-palčna, ki je v najboljši izvedbi dosegala zmogljivost 1,2 MB, potem manjša in trdnejša 3,5-palčna, ki je v najbolj razširjeni izvedbi zmogla 1,44 MB, pozneje tudi 2,88 MB (čeprav ti pogoni in diskete niso bili ravno razširjeni). Dolgo časa so izdelovalci izumljali in predstavljali nosilce, ki naj bi nadomestili legendarne diskete, pojavile so se različne magnetnooptične enote, mnogi so stavili na enote ZIP, ki so pravzaprav plošče diskov, zapakirane v posebno ohišje. Slednjič so prevladale plošče CD, ki so postale tako poceni, da so celo cenejše od disket, in to kljub temu da imajo 650-megabajtni CDji kar 451,3-krat večjo zmogljivost od 1,44 MB disket. In CD ostaja še danes najpogostejši nosilec, na katerega se shranjujejo podatki in prenašajo naokoli. Deluje razmeroma zanesljivo, ima dolgo življenjsko dobo in je hiter. Žal pa delo s ploščami CD ni tako elegantno, kot je bilo delo z disketami. Pogonov CD se namreč tudi pri vnovič zapisljivih nosilcih v svetu osebnih računalnikov "drži" zapuščina iz časov, ko je bil zapisovalnik CD nekakšen eksotični dodatek, tako da za spreminjanje vsebine večinoma uporabljamo posebne namenske programe, denimo Nero. Bili so sicer bolj ali manj uspešni poskusi, da bi enostavnost dela s ploščami CD približali preprostosti dela z disketami, a se take rešitve niso nikoli zares prijele. Če k temu dodamo še velikost nosilca, ki je za današnje čase že kar velik (premer plošče CD ustreza približno premeru 5,25-palčne diskete), je jasno, zakaj CD vendarle ni idealen nosilec.
V sodobnem življenju se vedno pogosteje srečujemo z izrazom digitalno. Veliko dela, ki ga vsak dan opravimo, je v digitalni obliki. Shranjeno je kot niz ločenih numeričnih vrednosti na diskih računalnikov ali na pomnilniških enotah. Med njimi so dokumenti, napisani na računalniku, fotografije, ki smo jih posneli z digitalnim fotoaparatom, ali video, posnet z digitalno kamero. Prednost takih podatkov je v tem, da jih lahko z malo znanja in primerno opremo obdelujemo sami, njihova kakovost pa je v primerjavi z analognimi različicami neprimerno boljša.
Tehnologija ADSL je tako po svetu kot tudi pri nas nadvse priljubljen način širokopasovnega dostopa do interneta doma in v podjetjih. Nove storitve in potrebe pa že narekujejo višje hitrosti prenosa podatkov, ki jih prva generacija standarda ADSL (ITU G.992.1) ne zmore zagotoviti. Odgovor je v drugem rodu tehnologij DSL: ADSL2+ in VDSL. Tudi pri nas.
Čeprav je splet na voljo šele okrog dvanajst let, bi si danes že zatiskali oči, če bi trdili, da ni vstopil v vse pore naših življenj. Kaj hitro so ga takrat posvojili študentje in dijaki. Starostna meja, ko se otrok prvič sreča s spletom, se že skorajda ne more več znižati.
O nujnosti zaščitnih ukrepov za povečanje varnosti naših otrok v internetu smo že prepričani. Naslednji korak je namestitev posebne programske opreme, ki jim pravimo tudi "starševske kontrole". Ta naj postane obvezni del opreme in zaščite našega družinskega računalnika.
Nakupovanje prek spleta že dolgo ni več eksotično opravilo, ki ga zmorejo samo najnaprednejši deskarji po spletu. Spletne trgovine in dražbe so se uveljavile tudi pri tistih, ki so do računalnikov sicer še vedno nekoliko nezaupljivi.
V sodobnem svetu si ne predstavljamo več življenja brez računalnika, saj nam olajša delo na marsikaterem področju v službi ali doma. Povezljivost z zunanjimi enotami ter zmogljivejša strojna in programska oprema nam omogočata, da ga uporabimo tudi tam, kjer prej ni bilo mogoče. Denimo, v digitalni fotografiji. Z razvojem te se je povečala uporaba digitalnih fotoaparatov, enostavnost fotografiranja pa je pripeljala do tega, da so se na diskih računalnikov začele kopičiti množice fotografij. Treba bi jih bilo pregledati, smiselno urediti, nekatere primerno obdelati in izbrane spraviti v otipljivo obliko - torej na papir. Vse to je brez primernega orodja težavno opravilo, ki se ga večina od nas ni nikoli lotila, in tako so fotografije, polne spominov, ostale pozabljene v zaprašenem kotu diska. Ker je spomine vseeno prijetno obujati, smo se potrudili in preizkusili orodja, ki bi digitalnim fotografijam znova vdihnila življenje. Na trgu je takih urejevalnikov kar nekaj in v nadaljevanju smo njihove zmogljivosti skušali kar najbolje opisati. Upamo, da vam bo članek pomagal pri izbiri in vam dal navdiha za urejanje vaše zbirke digitalnih fotografij. Domači uporabniki pri teh programih gotovo največkrat uporabijo odstranjevanje rdečih oči, ki jih na fotografijah ustvarijo slabši fotoaparati in/ali fotografi. Zato smo se pri vsakem programu še posebej poglobili v te zmogljivosti.
Zveze in poznanstva so temelj marsikaterega družabnega pogovora, kdo pozna koga, kaj se lahko prek koga z nekom dogovorimo, kdo nam lahko pri čem pomaga, kdo kaj počne ali komu lahko kaj prodamo... Tako je v novinarstvu, tako je v prevajalskih krogih, tako je v računalniškem poslu, tako je pri organizaciji družabnih in poslovnih dogodkov v tej ali oni branži - klasično iskanje poslovnih ali družabnih stikov. Ne nazadnje je zelo podobno iskanju zasebnega partnerja oziroma partnerke - bodisi gre za spogledovanje v živo ali pa prijatelji osamelemu posamezniku kaj 'organizirajo'.
Zen Vision je multipraktik, ki v žepnem formatu ponuja predvajanje glasbe, videa in fotografij, hkrati pa je dovolj majhen, da zlahka zdrsne skoraj v vsak žep. Ali lahko Creative Labs ponovi uspeh, ki ga je dosegel Apple z iPodom?
Apple je prehod z arhitekture PowerPC na Intelovo strojno osnovo vzel zelo resno. Dva meseca po predstavitvi svojega prvega računalnika z Intelovim procesorjem je poslal na trg že tretji tak izdelek - od petih družin računalnikov, ki jih izdeluje. Gre za malčka z imenom Mac Mini, ki je najbrž najmanj ugleden član družine Apple.
Danes si težko predstavljamo podjetje, ki pri svojem delu ne uporablja elektronske pošte. Postala je nepogrešljiv del poslovanja. Vemo pa, da je večina zaposlenih ne uporablja zgolj v poslovne namene, temveč tudi za zabavo. E-poštna sporočila so polna bitnih slik, raznih filmčkov, Powerpointovih datotek ipd., to pa po nepotrebnem obremenjuje naš strežnik. Nadzorovanje takega početja je zelo težko, skoraj nemogoče.
Microsoft je javnosti ponudil eno zadnjih preizkusnih različic brskalnika Internet Explorer 7. Tekmeci, kot so Firefox, Opera in še kakšen, so v minulih letih močno napredovali in ponudili bogat nabor funkcij in predvsem razširitev; IE mora zato nadoknaditi marsikaj in nakazati nove možnosti za prihodnost.
Naš največji operater mobilne telefonije se v številnih pogledih več kot uspešno bojuje proti mednarodnemu tekmecu Si.mobilu, za katerim stoji avstrijski Mobilkom, podkrepljen s partnerstvom z Vodafonom. V tem duhu je Mobitel predstavil tudi storitev Integral, neposreden odgovor na Si.mobilov BlackBerry. Tako kot slednji tudi Integral omogoča povezavo s poštnim strežnikom v podjetju, usklajevanje koledarja in imenika ter "potiskanje" elektronske pošte na mobilno napravo.
Ali hrepenite po časih, ko so bili možje še možje in so se s pošto ukvarjali z raznimi programčki v konzoli? Odgovor na nekoliko prirejeno Linusovo vprašanje z začetkov zgodovine Linuxa je leta 2006 najbrž večinoma nasproten tistemu, ki ga je na svoje izvirno vprašanje želel slišati Torvalds.
ASP.NET 1.0 je ob izidu razvijalce spletnih rešitev prijetno presenetil z možnostjo pisanja kode v "polnih" različicah programskih jezikov, ki so podprti v .NET, z bogatim ogrodjem, bogatim naborom kontrolnikov in predvsem z ločitvijo predstavitvenega dela (HTML) od kode, kar je omogočilo precej produktivnejši razvoj.
Arhiv
Po kategorijah
Po avtorjih